Váté písky
Váté písky | |
národná prírodná pamiatka | |
Váté písky
| |
Štát | ![]() |
---|---|
Región | Juhomoravský kraj |
Okres | Hodonín |
Lokalita | Bzenec, Vracov |
Nadmorská výška | 190 m n. m. |
Súradnice | 48°55′34″S 17°14′58″V / 48,92611°S 17,24944°V |
Rozloha | 95,4126 ha |
Vznik | 1. november 1990[1] |
- Vyhlásil | Okresný národný výbor Hodonín |
Správa | AOPK ČR - RP Jižní Morava |
Kód AOPK ČR | 1494 |
Poloha na mape Česka
| |
Webová stránka: Biolib.cz | |
OpenStreetMap: mapa | |
Portál, ktorého súčasťou je táto stránka: | |
Európsky významná lokalita CZ0620024 |
Váté písky je územie chránené ako národná prírodná pamiatka. Nachádza sa na Južnej Morave medzi časťou obce Rohatec (Rohatec-kolónie) a železničnou stanicou Bzenec-Přívoz v oblasti Bzeneckej doubravy (niekedy nazývanej Moravská Sahara). Rozkladá sa z oboch strán železničné trate Přerov - Břeclav v pruhu širokom až 60 m a dlhom 5,5 km na ploche 95,41 ha.[2] Zo severozápadnej strany je rezervácia po celej dĺžke lemovaná borovicovou monokultúrou lesa Doubrava, na juhovýchode susedí s prírodným parkom Strážnické Pomoraví.
V budúcnosti môže byť táto rezervácia ovplyvnená plánovanou stavbou diaľnice D55.
Dôvod ochrany[upraviť | upraviť zdroj]
Hlavným dôvodom ochrany je výskyt významných pieskomilných spoločenstiev. Vyskytujú sa tu chránené a ohrozené druhy rastlín, živočíchov (najmä hmyzu) a húb.
Geológia[upraviť | upraviť zdroj]
Oblasť je tvorená sedimentami mora z mladších treťohôr, z ktorých boli odviate jemnejšie častice. Piesok je tak tvorený čistými kremíkovými zrnami s minimom iných minerálov. Vrstva piesku tu dosahuje mocnosti od 10 do 30 m.[3]
História[upraviť | upraviť zdroj]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e9/20070513_Vate_pisky.jpg/220px-20070513_Vate_pisky.jpg)
Oblasť rezervácie viatych pieskov bola zachovaná vďaka výstavbe železničnej trate tzv. "Severnej dráhy" v roku 1840, pre ktorú bolo potrebné vytvoriť bezlesný protipožiarny pás pre prevádzku parných lokomotív.[4] Ten dnes tvorí územie prírodnej pamiatky. Ostatné oblasti na tzv. Moravskej Sahare boli v 1. pol. 19. storočia zalesnené lesníkom J. B. Bechtlem. Oblasť bola roku 1990 vyhlásená chráneným prírodným výtvorom a roku 1992 ako národná prírodná pamiatka.
Flóra a fauna[upraviť | upraviť zdroj]
Flóra[upraviť | upraviť zdroj]
Z rastlín je tu najviac rozšírená kyjanka sivá (Corynephorus canescens). Ďalej sa tu vyskytuje napr .:
- kavyľ piesočný (Stipa borysthenica)
- slamiha piesočná (Helichrysum arenarium)
- divozel tmavočervený (Verbascum phoeniceum)
- psinček psí (Agrostis canina)
- ostrica úzkolistá (Carex stenophylla)
- kostrava Dominova (Festuca dominii)
Huby[upraviť | upraviť zdroj]
Z húb sa na viatych pieskoch vyskytuje predovšetkým veľmi vzácny trúdnikovník borovicový (Dichomitus squalens), ktorý sa objavuje iba na ďalších dvoch lokalitách v Česku.[5]
Fauna[upraviť | upraviť zdroj]
Z bezstavovcov sú tu zastúpené teplomilné alebo aj veľmi vzácne druhy hmyzu a pavúkov, napr .:
- modlivka zelená (Mantis religiosa)
- askalafus škvrnitokrídly (Libelloides macaronius)
- mravcolev (Myrmeleon formicarius)
- pamodlivka dlhokrká (Mantispa styriaca)
- stepník červený (Eresus kollari)
- svižník poľný (Cicindela campestris)
- chrústik (Anoxia pilosa)
- pestroň vlkovcový (Zerynthia polyxena)
Zo stavovcov je to napr .:
- jašterica zelená (Lacerta viridis)
- užovka hladká (Coronella austriaca)
- škovránik stromový (Lullula arborea)
- dudok chochlatý (dudok obyčajný) (Upupa epops)
-
Kavyľ piesočný v kvete
-
Stepník červený, vzácny pavúk
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cb/V%C3%A1t%C3%A9_p%C3%ADsky_R55.gif/220px-V%C3%A1t%C3%A9_p%C3%ADsky_R55.gif)
Výstavba diaľnice D55 v blízkosti rezervácie[upraviť | upraviť zdroj]
Medzi rokmi 2012 až 2015[6] malo dôjsť v blízkosti národnej prírodnej pamiatky k výstavbe diaľnice D55. Cesta povedie pozdĺž národnej prírodnej pamiatky Váté písky vo vzdialenosti približne 60 metrov v celej jej dĺžke 5,5 km.[7]. Pamiatka bude oddelená od cesty 50m pruhom lesa.[7] Projekt diaľnice pozdĺž viatych pieskov môže byť vykonaný v jednej zo 2 možných variantov. Rozdiel medzi nimi je v zakrytie či nezakrytie celej diaľnice priesvitným materiálom a pletivom. Ministerstvom životného prostredia bola ako jediný prijateľný schválený variant zakrytej diaľnice.[8] Pozdĺž pamiatky budú cez diaľnicu vybudované dve premostenia a jeden ekomost.[7]V súčasnej dobe (nov.2019) ešte nie je vydané stavebné povolenie. [9]
Referencie[upraviť | upraviť zdroj]
- ↑ Stránky AOPK ČR [online]. [Cit. 2019-10-24]. Dostupné online. (po česky)
- ↑ DAVID, Petr; SOUKUP, Vladimír. 666 přírodních krás České republiky. 1. vyd. Praha : Kartografie Praha, 2005. ISBN 80-7011-717-6. S. 199. (po česky)
- ↑ Mackovčin P., Jatiová M., Demek J., Slavík P. a kol. (2007): Brněnsko. In: Mackovčin P. (ed.): Chránené územia ČR, zväzok IX. Agentúra ochrany prírody a krajiny SR a Ekocentrum Brno, Praha, 932 pp, Strana 502.
- ↑ Mackovčin P., Jatiová M., Demek J., Slavík P. a kol. (2007): Brněnsko. In: Mackovčin P. (ed.): Chránené územia ČR, zväzok IX. Agentúra ochrany prírody a krajiny SR a Ekocentrum Brno, Praha, 932 pp, Strana 504.
- ↑ Mackovčin P., Jatiová M., Demek J., Slavík P. a kol. (2007): Brněnsko. In: Mackovčin P. (ed.): Chránené územia ČR, zväzok IX. Agentúra ochrany prírody a krajiny SR a Ekocentrum Brno, Praha, 932 pp, Strana 503.
- ↑ HBH Projekt spol. s r. o.. Dokumentace k MZP088 - Rychlostní silnice R55 v úseku Moravský Písek - Rohatec. Brno : [s.n.], 2006-03-30. Dostupné online. S. 19. (po česky)[nefunkčný odkaz]
- ↑ a b c HBH Projekt spol. s r. o.. Dokumentace k MZP088 - Rychlostní silnice R55 v úseku Moravský Písek - Rohatec. Brno : [s.n.], 2006-03-30. Dostupné online. S. 133-135. (po česky)[nefunkčný odkaz]
- ↑ Ministerstvo životního prostředí. Stanovisko k MZP088 - Rychlostní silnice R55 v úseku Moravský Písek - Rohatec. Praha : [s.n.], 2006-06-30. Dostupné online. S. 19. (po česky)[nefunkčný odkaz]
- ↑ Ředitelství silnic a dálnic ČR. Dálnice D55 stavba 5511. [s.l.] : [s.n.], 2019-06. Dostupné online. Archivované 2019-03-22 z originálu. (po česky)
Iné projekty[upraviť | upraviť zdroj]
Commons ponúka multimediálne súbory na tému Váté písky
Externé odkazy[upraviť | upraviť zdroj]
- Váté písky: Moravou i Saharou jedním vrzem iDNES, Marie Homolová 19.9.2006
- Váté písky - Národní přírodní památka Natura Bohemica, Filip Trnka 30.11.2008
- Fotogaléria Váté písky - Moravská Sahara
Zdroj[upraviť | upraviť zdroj]
Tento článok je čiastočný alebo úplný preklad článku Váté písky u Bzence na českej Wikipédii.