Zoznam kráľov Sikyónu
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/38/Sikyon.jpg/220px-Sikyon.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/06/Sikyon_ancient_theatre.jpg/220px-Sikyon_ancient_theatre.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4d/Didrachm_Sicyon_380BC_obverse_CdM_Paris.jpg/220px-Didrachm_Sicyon_380BC_obverse_CdM_Paris.jpg)
Sikyón, staroveké grécke mesto pri severovýchodnom pobreží Peloponézu založil mýtický kráľ Aigialeus, syn riečneho boha Inacha.[1]
Grécke mýty hovoria, že po potope sveta, ktorú zoslal na ľudstvo najvyšší boh Zeus sa Deukalión so svojou ženou Pyrrhou stali zakladateľmi nového ľudského rodu.[2][3] Riečny boh Inachos, hneď po potope vykopal v Argolide kanály a odviedol všetky stojaté vody do mora a tak vytvoril z Argolidy obývateľnú krajinu. Po zaľudnení krajiny sa stal jej prvým kráľom.[4] Jeho synovia potom založili mestá, ktoré patria podľa mýtov i archeologických nálezov medzi najstaršie v Grécku.[5] Starší syn Foróneus založil kráľovstvo Foroneia a mesto Foroneus, prvé na Peloponéze[6] a mladší syn Aigialeus sa stal zakladateľom a kráľom mesta Aigialea, ktoré po mnohých storočiach zmenilo svoj názov na Sikyón po rovnomennom kráľovi Sikyónovi.[7][1]
Kresťanský historik Augustín z Hippa vo svojom diele "De civitate Dei" (O obci božej) píše, že sa Abrahám, biblická postava zo starozákonnej knihy Genezis narodil v čase, keď už malé kráľovstvo Sikyón existovalo.[8]
Nasledujúca tabuľka uvádza zoznam kráľov Sikyónu po jej 26. kráľa Zeuxippa, zaznamenaný gréckym historikom Eusebiom z Kaisareie.[9]Ďalších piatich zaznamenal antický autor Pausanias[10][11]
Zoznam kráľov Sikyónu | |||||
Panovník | Obdobie vlády (letopočty sú fiktívne) | ||||
---|---|---|---|---|---|
Aigialeus | 22. storočie pred Kr. | ||||
Európs | 21. storočie pred Kr. | ||||
Telchin | 21. storočie pred Kr. | ||||
Apis | 20. storočie pred Kr. | ||||
Thelxión | 20. storočie pred Kr. | ||||
Aigyros | 20. storočie pred Kr. | ||||
Thourimachos | 19. storočie pred Kr. | ||||
Leukippos | 19. storočie pred Kr. | ||||
Messapos | 18. storočie pred Kr. | ||||
Peratos | 18. storočie pred Kr. | ||||
Plémnaios | 18. storočie pred Kr. | ||||
Orthopolis | 17. storočie pred Kr. | ||||
Marathónios | 16. storočie pred Kr. | ||||
Marathios | 16. storočie pred Kr. | ||||
Echyreus | 16. storočie pred Kr. | ||||
Korax | 15. storočie pred Kr. | ||||
Epópeus | 15. storočie pred Kr. | ||||
Lamedón | 15. storočie pred Kr. | ||||
Sikyón | 14. storočie pred Kr. | ||||
Polybos | 14. storočie pred Kr. | ||||
Adrastos | 13. storočie pred Kr. | ||||
Ianiskos (alebo Inachos) | 13. storočie pred Kr. | ||||
Faistos | 13. storočie pred Kr. | ||||
Polyfeides | 13. storočie pred Kr. | ||||
Pelasgos | 13. storočie pred Kr. | ||||
Zeuxippos | 12. storočie pred Kr. | ||||
Hippolytos | 12. storočie pred Kr. | ||||
Lakestades | 11. storočie pred Kr. | ||||
Lakestades a Falkes | 11. storočie pred Kr. | ||||
Rhégnidas | 11. storočie pred Kr. |
Podľa Eusebia z Kaisareie, týchto 26 kráľov Sikyónu vládlo 959 rokov. Po Zeuxippovi sa dostali k moci kňazi boha Apolóna Karneia, ktorí vládli 33 rokov.[9] Dórsky boh Apolón Karneios bol najvýznamnejším bohom uctievaným hlavne v oblastiach Peloponézu.[12] V Sikyóne mal svätyňu[13] a na jeho počesť (v Sparte v mesiaci zvanom "karneios", t.j. druhá polovica augusta a prvá septembrová) sa každoročne konal najväčší deväťdenný sviatok Karneia.[12][14] Keďže bol Apolón Karneios najuctievanejším bohom v náboženskom živote obyvateľstva Sikyónu, jeho kňazi mali zrejme veľký vplyv na politické dianie v krajine.
Vláda kňazov v Sikyóne | |||||
Meno | Doba vlády | ||||
Archelaos | 1 rok | ||||
Automedón | 1 rok | ||||
Theoklytos | 4 roky | ||||
Eunéos | 6 rokov | ||||
Theonomos | 9 rokov | ||||
Amfigyes | 12 rokov | ||||
Charidémos | 1 rok |
Referencie a bibliografia
[upraviť | upraviť zdroj]- ↑ a b Pausanias, Periégésis tés Hellados, 7,1,1.
- ↑ Vojtech Zamarovský. Bohovia a hrdinovia antických bájí. Bratislava : Mladé letá, 1980. 66-048-80. S. 110-111.
- ↑ Apollodoros, Kronika, 1,7,2.
- ↑ Vojtech Zamarovský. Bohovia a hrdinovia antických bájí. Bratislava : Mladé letá, 1980. 66-048-80. S. 226.
- ↑ Vojtech Zamarovský. Bohovia a hrdinovia antických bájí. Bratislava : Mladé letá, 1980. 66-048-80. S. 71.
- ↑ Pausanias, Periégésis tés Hellados, 2,15,5.
- ↑ Pausanias, Periégésis tés Hellados, 2,6,5.
- ↑ Augustín, De civitate Dei, 18,2.
- ↑ a b Eusebios, Kronika 2,175.[1]
- ↑ Pausanias, Periégésis tés Hellados, 2,6,7.
- ↑ Pausanias, Periégésis tés Hellados, 2,13,1.
- ↑ a b Thukydides. Dejiny peloponézskej vojny, V. Martin : THETIS, 2010. ISBN 978-80-970115-4-3. S. 110.
- ↑ Pausanias, Periégésis tés Hellados, 2,10,2.
- ↑ Herodotos, História, 7,206.