Východoslovenská pahorkatina
Vzhled
Východoslovenská pahorkatina | |
pahorkatina geomorfologický celok | |
Pahorkatina v okolí Lesného
| |
Štát | ![]() |
---|---|
Regióny | Košický kraj, Prešovský kraj |
Okresy | Trebišov, Vranov nad Topľou, Michalovce, Sobrance |
Nadradená jednotka |
Východoslovenská nížina |
Susedné jednotky |
Východoslovenská rovina Zemplínske vrchy Slanské vrchy Beskydské predhorie Vihorlatské vrchy |
Podradené jednotky |
Podslanská pahorkatina Toplianska niva Vranovská pahorkatina Ondavská niva Pozdišovský chrbát Laborecká niva Podvihorlatská pahorkatina Zalužická pahorkatina Petrovské podhorie |
Mestá | Vranov nad Topľou, Sečovce |
Súradnice | 48°50′S 21°47′V / 48,83°S 21,78°V |
Najvyšší bod | Dúbravka |
- výška | 397 m n. m. |
Poloha v rámci Slovenska
| |
Mapový portál GKÚ: katastrálna mapa | |
Freemap Slovakia: mapa | |
OpenStreetMap: mapa | |
Portál, ktorého súčasťou je táto stránka: | |
Východoslovenská pahorkatina je geomorfologický celok, predstavujúci hornatejšiu časť Východoslovenskej nížiny. Najvyšší vrch Dúbravka dosahuje 397 m n. m.[1]
Vytvára veniec nížiny zo západného a severného smeru od susedných pohorí. Podložie tvoria predovšetkým naplavené sedimentárne horniny (íly, ílovce, piesky, pieskovce, štrky, zlepenec a i.) z holocénu.
Významnými mestami v tejto oblasti sú: Sečovce, Vranov nad Topľou a Strážske.
Delenie
[upraviť | upraviť zdroj]Východoslovenská pahorkatina sa delí na 9 podcelkov:[2]
- Podslanská pahorkatina
- Toplianska niva
- Vranovská pahorkatina
- Ondavská niva
- Pozdišovský chrbát
- Laborecká niva
- Podvihorlatská pahorkatina
- Zalužická pahorkatina
- Petrovské podhorie
Referencie
[upraviť | upraviť zdroj]- ↑ TM 147 Východoslovenská rovina – Veľké Kapušany – Turistické mapy VKÚ [online]. vku-mapy.sk, [cit. 2024-04-10]. Dostupné online.
- ↑ KOČICKÝ, Dušan; IVANIČ, Boris. Geomorfologické členenie Slovenska [online]. Bratislava: Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011, [cit. 2018-12-25]. Dostupné online.
Zdroje
[upraviť | upraviť zdroj]- JURIGOVÁ, Margita (ed.). Geomorfologické členenie SSR a ČSSR. Bratislava: Slovenská kartografia, 1986. Obojstranný mapový list.
- KODROVÁNER, Juraj – BERTANOVÁ, Jana – ČUKA, Peter. Slanské vrchy – Veľká Domaša: Textová časť. 2. vyd. Harmanec: Vojenský kartografický ústav, 2003. 30 s. Edície turistických máp 1:50 000. s. 5.
- KOŠTÁLIK, Ján. Príspevok ku štúdiu genézy a stratigrafie eolických pieskov južnej časti Východoslovenskej nížiny. In Geographia Cassoviensis. ISSN 1337-6748. 2009, roč. 3, č. 2, s. 81-91.
- MAZÚR, Emil – LUKNIŠ, Michal. Geomorfologické členenie SSR a ČSSR. Bratislava: Slovenská kartografia, 1986.