Kľučkov
Kľučkov | |
vrch | |
Štáty | ![]() ![]() |
---|---|
Regióny | Prešovský kraj, Podkarpatské vojvodstvo |
Okresy | Medzilaborce, Sanok |
Obce | Palota, Komańcza |
Pohorie | Laborecká vrchovina |
Povodia | Laborec, Oslawa |
Nadmorská výška | 763,5 m n. m. |
Súradnice | 49°17′58″S 22°00′04″V / 49,2994°S 22,001°V |
Orogenéza/vrásnenie | Alpínske vrásnenie |
Najľahší výstup | po ![]() |
Poloha v rámci Prešovského kraja
| |
Mapový portál GKÚ: katastrálna mapa | |
Freemap Slovakia: mapa | |
OpenStreetMap: mapa | |
Portál, ktorého súčasťou je táto stránka: | |
Kľučkov[1] (763,5 m n. m.[2][3]) je vrch v Laboreckej vrchovine, krajinnom celku Nízkych Beskýd.[4] Leží na slovensko-poľskej hranici, nad obcou Palota, približne 6 km východne od Medzilaboriec.[5]
Poloha
[upraviť | upraviť zdroj]Nachádza sa v hraničnom hrebeni vrchoviny.[4] Juhozápadná časť hrebeňa zasahuje na územie Prešovského kraja, okresu Medzilaborce a na katastrálne územie obce Palota[1], severovýchodná patrí poľskému Podkarpatskému vojvodstvu, powiatu Sanok a gmine Komańcza. Najbližšími sídlami sú južne situovaná Palota, západne ležiaca Vydraň, Medzilaborce a Kalinov, severne sa na poľskom území nachádza Dolźyca a Radoszyce, patriace do gminy Komańcza.[6] Oblasť je súčasťou Chránenej krajinnej oblasti Východné Karpaty v slovenskej a Jaśliského parku v poľskej časti.[5]
Opis
[upraviť | upraviť zdroj]Kľučkov leží na severnom okraji Laboreckej vrchoviny, v hraničnom hrebeni severozápadne od Laboreckého priesmyku.[5] Západne sa nachádza Stredný hrb (822 m n. m.), Hudákov (562 m n. m.), Brúsy (689 m n. m.), Ráztoky (555 m n. m.), Strop (612 m n. m.) a Kýčera (540 m n. m.), južne Pahorky (661 m n. m.), Brincová (784 m n. m.), Megelov grúň (762 m n. m.), Terpiak (744 m n. m.) a Stávok (713 m n. m.), východne Wierch (737 m n. m.), Jasieniowa (735 m n. m.), Kiczera (717 m n. m.) a Sokoliska (634 m n. m.) a severne Popowa (667 m n. m.), Bania (702 m n. m.), Paseky (844 m n. m.) a Daňová (840 m n. m.).[2] Západné svahy odvodňuje Jurčov potok do rieky Laborec, voda z juhovýchodných odteká Radoszankou a zo severných Dolźyczkou do rieky Oslawy v povodí Visly. Vrcholom vedie značená Východokarpatská magistrála.[5][6]
Výhľady
[upraviť | upraviť zdroj]Vrchol pokrýva súvislý lesný porast[6], ktorý neumožňuje rozhľad. Z vhodných lokalít je vidieť okolité vrcholy Laboreckej vrchoviny, ojedinele tiež Ondavskú vrchovinu, Busov, Čergov, Slanské a Bukovské vrchy, vzácne i Tatry.[7]
Prístup
[upraviť | upraviť zdroj]- po
červeno značenej magistrále po hrebeni:
- od severozápadu z vrchu Paseky cez Stredný hrb
- od juhovýchodu z Laboreckého priesmyku
- po
zeleno značenom chodníku z Vydrane popod Stredný hrb[5]
Referencie
[upraviť | upraviť zdroj]- ↑ a b Názvy vrchov, dolín, priesmykov a sediel [online]. Bratislava: Úrad geodézie, kartografie a katastra SR, [cit. 2024-02-20]. Dostupné online. Archivované 2023-08-11 z originálu.
- ↑ a b Laborecká vrchovina. Turistická mapa. 1 : 50 000. Harmanec: VKÚ, a. s.
- ↑ Podrobný autoatlas – Slovenská republika 1 : 100 000. Harmanec : VKÚ, a. s., 2008. ISBN 978-80-8042-509-8. Kapitola Mapová časť, s. 24.
- ↑ a b KOČICKÝ, Dušan; IVANIČ, Boris. Geomorfologické členenie Slovenska [online]. Bratislava: Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011, [cit. 2024-02-20]. Dostupné online.
- ↑ a b c d e Mapový portál HIKING.SK [online]. Denník N, [cit. 2024-02-20]. Dostupné online.
- ↑ a b c Mapy.cz [online]. sk.mapy.cz, [cit. 2024-02-20]. Dostupné online.
- ↑ Peakfinder [online]. peakfinder.org, [cit. 2024-02-20]. Dostupné online.